Kdo je zmagal na Evroviziji najboljše reforme avtorskega prava? Kako se je odrezala Slovenija?
Communia je junija 2022 začela s tekmovanjem za najboljšo implementacijo Direktive o avtorskih in sorodnih pravicah na enotnem digitalnem trgu (DSM Direktiva). “Eurovision DSM contest” je namenjen sledenju implementacije DSM Direktive v 27 državah članicah EU.
Od sprejema DSM Direktive so pretekla že tri leta. Med tekmovalkami je tudi Slovenija, saj je konec septembra s spremembami Zakona o avtorski in sorodnih pravicah (ZASP-I) in Zakona o kolektivnem upravljanju avtorske in sorodnih pravic (ZKUASP-A) končno implementirala DSM Direktivo. Communia s tem projektom ocenjuje kako dobro so države implementirale DSM direktivo v nacionalno zakonodajo in državam članicam podeljuje točke (največje število možnih točk je 12). Slovenija se je precej slabo odrezala in je prejela vsega skupaj 6 točk. Državi z največ točkami sta Nemčija in Švedska, ki sta si prislužili 10 točk, na drugi strani pa 7 držav še vedno zamuja z implementacijo.
Manjše število točk je bilo podeljeno Sloveniji zaradi problematičnega postopka sprejemanja zakonodaje, saj je postopek v parlamentu potekal po nujnem postopku. Pripravljalci zakona so se sklicevali na dejstvo, da se mudi zaradi grožnje s kaznijo, ki naj bi jo izrekla Evropska Komisija, kritiki pa so opozarjali, da gre za izkrivljanje demokratičnega postopka.
Pomembno je izpostaviti izjemo za poučevanje, ki je bila z implementacijo DSM Direktive bistveno poslabšana. Čeprav je zakonodajalcu DSM Direktiva podeljevala možnost, da se izjemo lahko implementiral kot prosto uporabo del v ta namen (to je brez nadomestila), se je namesto tega odločil za obveznost plačila nadomestila in možnost izničenja izjeme v primeru, da so na trgu na voljo licence založnikov. Po novem izjema v delu, ki ureja pouk na daljavo, določa, da je raba del za namene ilustracije pri pouku plačljiva, v primeru, da so na trgu na voljo licence, pa izjeme sploh ni mogoče uporabiti.
Bonus točka pa je bila na drugi strani podeljena Sloveniji zaradi zelo dobre izjeme za besedilno in podatkovno rudarjenje, ki bo opolnomočila raziskovalne in izobraževalne institucije in tudi zato, ker ima Slovenija končno splošno izjemo za znanstveno raziskovanje, čeprav bi jo lahko vpeljala v zakonodajo že z implementacijo Direktive o usklajevanju določenih vidikov avtorske in sorodnih pravic v informacijski družbi iz leta 2001.
Knowledge Rights 21 (KR21) in Communia sta junija 2024 izdala publikacijo z naslovom Avtorska pravica kot pravica do dostopa: konkretizacija pozitivnih obveznosti imetnikov pravic za zagotavljanje uveljavljanja uporabniških pravic (Copyright as an Access Right: Concretizing Positive Obligations for Rightholders to Ensure the Exercise of User Rights), katere avtorja sta profesorja Christophe Geiger in Bernd Justin Jütte.
V četrtek, 4. 7. 2024, se je na TV SLO 1 odvila nova oddaja Pogovori o prihodnosti s podnaslovom Alternativne prihodnosti, v kateri so trije sogovorniki razmišljali o zagatah in priložnostih vse bolj digitalizirane družbe. Poleg dr. Maje Bogataj Jančič z ODIPI sta bila to še antropolog dr. Dan Podjed z ZRC SAZU in računalniški inženir dr. Blaž Zupan s Fakultete za računalništvo in informatiko UL.
Prvi teden julija 2024 se je v Amsterdamu odvila Poletna šola o mednarodnem avtorskem pravu in politiki, katero se je udeležila tudi mlada raziskovalka Laura Pipan z ODIPI-ja.
V petek, 14. 6. 2024, je na Pravni fakulteti Univerze v Ljubljani potekal drugi dan Globalne konference o umetni inteligenci in človekovih pravicah (Global Conference on AI and Human Rights). Dr. Maja Bogataj Jančič je predavala v sklopu 14. panela z naslovom Umetna inteligenca in intelektualna lastnina: revolucija ali rop?